![](https://cdn.hellohungary.hu/2024/202401/20240102/ts_50828071_f98f_4863_862e_61997cee000e.webp?sv=2022-11-02&ss=f&srt=sco&sp=rl&se=2027-03-17T23:00:00Z&st=2024-03-17T23:00:00Z&spr=https&sig=0tIoCm92HgpnpLI%2BaiJrYq3A0%2Fr0YOLD5pNSgY3TiOQ%3D)
Helyszín címkék:
Az egyik ilyen célpont Sándorfalva, amely Szeged belvárosától autóval körülbelül 15 perc alatt elérhető, kerékpárral pedig 40 perc, és mivel itt nincsenek dombok, kellemes, családilag is teljesíthető bicikliútra számíthatunk. A sándorfalvi Nádastó Szabadidőpark természetes élővízi strandja a nyári időszakban a festői alföldi környezeten túl számtalan aktív kikapcsolódási lehetőséget kínál. 2022-ben emelték a tétet, mert a strandolós programkínálaton túl ökoparkkal bővítették szolgáltatásaikat, így már egész évben érdekes és izgalmas célpont.
Bivalyok, nyugalom, háborítatlan alföldi táj
A sándorfalvi bivalyos tanösvény a nádastó mellett egy Natura 2000 védettségű területen található. A beruházás fő fókusza a mocsaras terület rekultivációja, azaz az invazív nádast a bivalyok segítségével csökkentik, amelynek célja, hogy az elnádasodott terület több ütemben újra gazdag madárvilággal gyarapodjon és mintegy 2800 faj számára életteret biztosító területté váljon. Ebben az 1 tonnás óriások abszolút partnerek, hiszen azon túl, hogy egész nap szívesen dagonyáznak a mocsárban, sziki kákát, nádat és más mocsári füveket fogyasztanak, és könnyen átvészelik a hideg alföldi teleket. A házi vízibivalyok egykor természetes részét képezték ennek a tájnak: ezek az állatok a középkortól jelen voltak Magyarországon, és egészen a második világháborúig jó szolgálatot tettek a háztartások körül.
Az ökológia színház művészei a Mákszem Bivalyoskert lakói, hiszen nyári legelőjük a mocsaras terület nádasa, ahol szívesen űzik kedvence elfoglaltságukat, a sárfürdőzést, így hűtik is magukat. Fontos megjegyezni, hogy ez nem egy állatsimogató, vagy bivalyrezervátum, ahol látogatásunkkor az ösvény mellett kíváncsiskodnak az állatok. Itt valóban a természetes életterükben csíphetjük el őket. A bivalyok a nyári kihajtási időszakban lakják a mocsarat. Tóth Gábor, a bivalykert tulajdonosa a tradicionális pásztorhagyományokat követi, azaz október végén, általában 29-én hajtják be az állatokat a téli szállásra, és Szent György napján, április 24-én tartják a nyári kihajtást. Ha szívesen megtapasztalnánk egy egytonnás állat közelségét, érdemes követnünk a bivalykert közösségi média felületét, mert azon túl, hogy rendszeresen posztolnak képeket és videókat a bivalytartás mindennapjairól, a nyári kihajtás előtti programokról is hírt adnak. Ezeken az eseményeken valóban simogathatunk bivalyt, láthatunk terelést és a gyerkőcök még a lánctalpast is kipróbálhatják. A bivalyoskert a szervezett programokon túl nem látogatható, persze a nyári időszakban érdemes az állatokat a tanösvényről fürkészni. Jó hír, hogy a Tóth család 2024 második felétől szeretné a kertet rendezvényhelyszínnel és több szervezett, vagy nyitott programmal bővíteni.
![](https://cdn.hellohungary.hu/2024/202401/20240102/ts_7f8bd099_1620_44d7_94c4_c895a004721a.webp?sv=2022-11-02&ss=f&srt=sco&sp=rl&se=2027-03-17T23:00:00Z&st=2024-03-17T23:00:00Z&spr=https&sig=0tIoCm92HgpnpLI%2BaiJrYq3A0%2Fr0YOLD5pNSgY3TiOQ%3D)
Csendturizmus: természet közeli merengés és épített geometria
A tanösvény a parkolóból indul, és egyenesen a nádasba vezet. Ahogy lépkedünk az ösvényen, azaz a pallósoron, folyamatosan halkul az emberi zaj és szinte megszűnik az idő. A nád nyár közepén nagyjából embermagasságig nő, felette a horizonton néhol láthatjuk az erdő fáinak zöld montázsát. Naplementében igazán varázslatos élmény, ahogy körbeölel minket a természet zöld palástja, hermetikusan lezárul a világ, eltűnik az ember alkotta zaj és a szellő finoman cirógatja a nádast. Lábunk alatt a mocsár, ami helyenként csak térdig ér, de néhol elmerülne benne az ember. Ahogy beljebb haladunk az ívelt pallósoron, fokozatosan tűnik fel a tanösvényhez kapcsolódó öt építmény.
A tervezőiroda, a Paradigma Ariadne a tanösvény vizuális megformálásához az Alföld jellegzetes tájelemeit vette előképként: nemcsak az állattartáshoz kapcsolódó hagyományos, több százéves építményeket, mint a karámok és szárnyékok, de a 20. századi nagyüzemi gazdálkodás lenyomatát képező jellegzetes indusztriális hangulatot is, amelyek mára szintén a táj elválaszthatatlan részei lettek. Ezek az intuíciók nemcsak az ösvény megjelenését, hanem az egyes szerkezeti megoldásokat is befolyásolták: a népi építmények „anyaghiányos esztétikájára" történő reflektálás meghatározó volt a kunyhók végső kialakításában. A fafelületeken megjelenő egyszerű, geometrikus nyílások a környékre szintén jellemző, fából készült nyeregtetős házak díszítő faragványait idézik. Idelátogatásunkkor megtapasztalhatjuk a természet abszolút hatalmát, a csendet és egy kortárs, izgalmas épített környezetet, amely tisztelettel simul bele a tájba, közben részei lehetünk, ahogy alakul a nádas és épül, dolgozik a flóra és a fauna.